HÄLLRISTNINGARNAS GÅTA. 37

Sedan kunde tidsbestämningen av hällristningarna fastslås
ännu säkrare genom andra iakttagelser av liknande slag.
+

Länge ansåg man, att hällristningarnas tecken inhuggits
för att »hugfästa minnet av märkliga händelser», att de alltså
hade historiskt syfte.
Denna tydning ligger nära till
hands i fråga om en del av
Bohusläns hällristningar med
deras mångskiftande bildmate-
rial, som ibland tyckes återge
hela scener. Däremot är det
knappast möjligt att tänka sig,
att det nästan genomgående
stereotypa flertalet bergtavlor
skulle ha något berättande inne-
håll. Flertalet uppländska häll-
ristningar bestå t. ex. blott
av ett eller flere fartyg jämte
några Sskålformiga <fördjup-
ningar, s. k. älvkvarnar, samt
fotsulor.

Så gott som Öövergiven är
också den estetiska upp-
fattningen av ristningarna, en-
ligt vilken dessa skulle vara
alster blott av en primitiv konst- = Hällristningsbild av elt svärd
närlig skapardrift, ett behov av med eltt bronssvärd bredvid.
att ge uttryck åt ristarens fan-
tasi och att pryda klipphällarna. Men naturligtvis kan det
därför ej förnekas, att somliga hällristningar ge bevis på en
verklig konstnärlig begåvning hos ristaren. Vil-
ken säkerhet, vilken fart och vilken humor är det ej t. ex. över
de dansande och lurblåsande männen på efterföljande ristning!

Numera ha fackmännen emellertid allmänt övergått till
den uppfattningen, att hällristningarna haft religiös
betydelse. Man har nämligen tolkat flere av bildgrupperna
såsom avbildningar av kultceremonier. Man ser män i till-
bedjande ställning och andra, som utföra danser. Även av-

