198 KARL XIII:S OCH KARL XIV JOHANS TID.

begagna lejda »ansvaringar» och hade alltid ett parti sådana
på lager. En av dessa »ansvariga utgivare» gjorde sig i sitt
privatliv skyldig till så graverande saker, att Hierta fann
sig föranlåten att upplysa allmänheten om att mannen i fråga
vicke haft någon slags befattning med eller för Aftonbladet
med undantag av (!) själva ansvarigheten».

Det sista Aftonblad, som Hierta utgav, bar namnet »Det
tjugondesjättes. Men då hade indragningsmakten för länge
sedan blivit komisk blott, och slutligen avskaffades den.

£å

Lars Hierta har även som bokförläggare spelat en
stor roll i vår kultur. Genom sitt prisbilliga »Läsebiblio-
tek», som vann en oerhörd popularitet, introducerade han
samtidens främsta utländska romanförfattare i vår litte-
ratur. Men för den utländska litteraturen försummade han
ingalunda att intressera sig för svenska originalarbeten utan
blev förläggare för flere hundra verk av svenska författare.
Och det hedrade honom, att han också betalade dem or-
dentligt. Crusenstolpe, som hade många ovänliga ord att
säga sin forne vapenbroder, erkände dock, att Lars Hierta
var »den förste, som i Sverige givit så betydliga honorar, att
det här blivit möjligt subsistera' såsom endast skriftställarer.
Litteratur: Gustaf A. Aldén, Lars Hierta. Riksdagsmotioner

och anföranden, utgifna med understöd af Stiftelsen
Lars Hiertas minne: 4 delar; häft. kr. 26: —

Johan Mortensen, Från Aftonbladet till Röda
rummet.

H. Wieselgren, Lars Johan Hierta.

O. Wieselgren, Till belysning af Lars Hiertas poli-
tiska åskådning (Personhistorisk tidskrift för år 1914).

Helge Almquist, August von Hartmansdorffs per-
sonlighet och tidigare politiska bana (Historisk tid-
skrift för 1916 och 1918).

Oscar Emmelin, Indragningsmakt och tryckfrihet
i Sverige under den s. k. rabulistperioden.

1 Hålla ut.
