GUSTAV ADOLFS FRAMTIDSPLANER FÖR HANDEL O0. SJÖFART. 227

imsätta pengar, dock minst 100 daler, och erhålla motsva-
rande andel i vinsten. Kompaniet fick ensamrätt att upp-
köpa all koppar i landet till ett av regeringen bestämt pris
med skyldighet att till kronan erlägga 44 4 av köpesumman
i »koppartulb. Sedan fick kompaniet föryttra varan rå
eller förädlad. Dessutom erhöll det rätt att utifrån införa
allehanda gods och därmed driva grosshandel.

Trots Gustav Adolfs ivriga uppmuntran till sina under-
såtar att sätta in penningar i företaget, blev kompaniet
dock aldrig tillräckligt kapitalstarkt. Följden blev också,
att det mest fick vingla sig fram och ofta göra mindre
fördelaktiga affärer blott för att få in pengar för till-
fället.

Ännu mera försvagades kompaniets affärskraft därigenom,
att kronan tidtals tog ansenliga delar av dess kapital i anspråk
för lån. Till sist stupade företaget på de alltmer sjunkande
kopparpriserna, inför vilka det stod hjälplöst på grund av
sin skyldighet att alltid betala samma inköpspris, oberoende
av konjunkturerna på världsmarknaden. År 1628 blev
ställningen ohållbar, och kronan måste övertaga kompa-
niets skulder. Insättarne, bland vilka den store holländske
affärsmannen Louis De Geer! och Danviks hospital räk-
nades till de största, blevo genom godsförläningar gottgjorda
för sina förluster.

Trots den olyckliga utgången hade emellertid kompaniet
varit till stort gagn för landet genom den betydliga insats,
det gjort för kopparens förädling inom Sverige.

År 1636 fick man med mycken möda till stånd ett nytt
kopparkompani, byggt på liknande grunder som det
äldre. Slutresultatet blev också detsamma, dock med den
skillnaden, att det nya kompaniet icke kunde hålla ihop
ens i tre år. Då blev all handel med kopparen frigiven den 1
januari 1639.

! Se sid. 256,
