38 SAMMANHÄNGANDE KAPITEL.

bildade stridslekar torde ha religiös innebörd och föreställa
stridslekar av samma slag som tvekampen mellan majgreve
och vintergreve i senare tiders folkfester. Liknande kämpa-
lekar mellan representanter för olika årstider äro kända även
från antiken.

Även de enstaka bildtecknen låta genomgå-
ende tyda sig som religiösa symboler. En sådan är bilden
av skeppet, som hör till de vanligaste bland alla ristnings-

RR H9

Detalj från en hällristning vid Lycke i Tanums socken i Bohuslän. Dan-
sande män med lurar i händerna ombord på ett skepp.

bilder. Ofta förekommer det i samband dels med religiösa
ceremonier, dels med andra religiösa symboler, såsom sol-
bilder, heliga träd och kultyxor.!

I Egypten och Babylonien användes skeppsbilder ofta
såsom religiösa symboler. Därifrån tycks plägseden ha ut-
brett sig till Grekland, Rom och det övriga Europa. I Egyp-
ten trodde man, att solguden färdades fram över himlavalvet
på en båt. Och de skepp med solbilder, som förekomma på
flere svenska hällristningar, tyda på samma tro.? Ibland är

+ Jfr den kretiska dubbelyxan, som var en religiös symbol (G r i m-
berg, Världshistoria bd 2: 73).

> Ett nära nog avgörande bevis för att hällristningarnas skepp ej
föreställa vanliga farkoster utan äro avbildningar av kultföremål,
som vid de religiösa ceremonierna drogos fram på hjul eller på medar,
utgör den nederst på sid. 40 återgivna bilden från en av de många häll-
ristningarna vid Norrköping. Med all önskvärd tydlighet ser man där,
att två hästar äro spända för fartyget medels draglinor, som utgå från
dess undre förstäv. Snett framför farkosten stå tvenne åkallande

