KARL GUSTAV TESSIN SOM KONSTFRÄMJARE. 11

Stockholms- som Sveaborgseskadern, uppdrogs åt honom.
Men då kände sig amiralitetskollegium förbigånget, och in-
triger sattes i gång mot den högt förtjänte mannen. Hans
motståndare kunde också peka på vilka stora summor fäst-
ningsbyggnaderna kostade. Ja försök gjordes att slopa hela
företaget och förlägga befästningarna till Hangö. Men Ehren-
svärd vederlade alltid sina motståndare på ett så överty-
gande sätt, att han fick fortsätta sin livsuppgift, om ock
med långa tiders avbrott till följd av brist på medel eller av
politiska skäl.! Ehrensvärds bana lyktades år 1772, då han
avled vid 62 års ålder. Han hade de sista sju åren varit för-
svagad genom en lungsjukdom, och ett år före sin död hade
han på grund därav på egen begäran fått avsked från fäst-
ningsbyggandet. På dödsbädden mottog han marskalks-
staven. Sitt sista vilorum fick han på Sveaborg.

Ehrensvärds uppfattning att tyngdpunkten för Finlands
försvar borde läggas på fästningar och flottor har blivit
skarpt kritiserad av militärer även i vår tid, bl. a. av general
Johan Casimir Ehrnrooth i Finsk militär tidskrift för 1896.
Han ansåg Sveaborg som ett misslyckat och alltför dyrbart
företag och menade, att kostnaderna i stället hade bort ned-
läggas på att organisera ett rörligt försvar till lands, var-
vid den stridsdugliga finska allmogen borde fungera som ett
slags landstorm och det lilla krigets alla möjligheter borde
tillvaratagas. Ehrensvärds mening har dock senare fått sina
försvarare — bl. a. Sven Forsman i Historisk tidskrift för
Finland 1926 — och att Ehrensvärd kraftigt bidragit till det
svenska försvarets effektivitet mot Ryssland anses numera
obestridligt.

Karl Gustav Tessin som konstirämijare.
Sid. 98 st. 2.

En så fin och omdömesgill kännare och samlare av konst
som Karl Gustav Tessin hade vårt land aldrig förut haft. Om-
kring 25 stycken av de franska 1700-talsmålningarnai National-

1 Bd VI: 521 och 558.
