444 SAMMANHÄNGANDE KAPITEL.

Lantmannaföreningarna med kooperativt syfte ha samman-
slutit sig till »Svenska lantmännens riksför-
bund.

Slutligen kan nämnas, att på senaste tid även koopera-
tiva bostadsföreningar bildats med syfte att skaffa
sina medlemmar bra och billiga bostäder.

Litteratur: Mauritz Bonow, Kooperationen och folkför-

sörjningen.

Axel Gjöres, Konsumentkooperationen i Sve-
rige, kr. 3: 50.

Karl Petander, Kooperationen och samhälls-
utvecklingen, kr. 9.

Anders Örne, Kooperativ samhällssyn, kr. 2.
— Kooperatismen, 75 öre. — Det kooperativa pro-
grammet, 75 öre.

Rösträttsrörelsen och det frisinnade

partiets uppkomst.
Sid. 445—446.

Folkriksdagarna i Stockholm 1893 och 1896 voro organise-
rade av den svenska rösträttsrörelsen. Denna för sin tid väl-
diga folkrörelse började helt blygsamt på en svensk landsorts-
tidnings redaktion. Initiativtagare var en medarbetare i
»Östgöten» i Linköping, som då för tiden utgavs av Isidor
Kjellberg. Den mannen hade gjort sina lärospån i Förenta
staterna och kämpade efter sin återkomst till det gamla hem-
landet med stor kraft och lika stor hänsynslöshet för demo-
kratiska reformer.

I juli 1887 bildade hans unge medhjälpare Alfred Edling
den första rösträttsföreningen — den hade då summa 19
medlemmar. Men här är verkligen liknelsen om senapskornet
på sin plats: inom kort hade den späda plantan växt till ett
stort träd. Efter ett enda år räknade föreningen 7,000 med-
lemmar. Tre år senare bildades Sveriges allmänna
rösträttsförbund, och då detta höll sitt riksmöte
1891, bestod det av 21 lokala förbund med sammanlagt om-
kring 30,000 medlemmar. Rösträttsförbundet höll årligen
