SSVENSKER MAN I SVENSK DRÄKTbD 175

det lambas, och 8 öre dito mynt sedan för samma slags får
och lamb årligen.

2) Skola de edsvurne provinsial-schäffrar varje år,
enär och så ofta det påfordras, resa omkring, var och en uti
sitt distrikt, innan klippningstiden infaller, och hos alla
dem, som i 1 $ omnämnas samt i distriktet äro boende,
noga efterse, vilka som kunna hava sådana fullgoda gumsar,
gumse- eller tacke-lamb, varföre premium bör betalas,
och genast därpå till ägaren därav utan ringaste betal-
ning eller vedergällning utgiva en premiisedel efter det
tryckte formuläret.

3) Sådane premiisedlar levererar sedan ägaren till kro-
nans uppbördsbetjänte i avräkning på deras kronoutskylder.»

Förhoppningarna på de rikedomar, som genom alla dessa
åtgärder skulle tillföras landet, så framt blott flit, ihärdighet
och patriotism ej felades, voro verkligen storartade och ut-
kolporterades ivrigt i tal och skrift. Genom att fullfölja
arbetet med uppfödandet av finulliga får skulle vi snart
ha 50 sådana på varje hemman med en årlig avkastning av
24 millioner daler s. m. Förädlades sedermera denna ull
inom riket till kläde, skulle den ge oss en årlig inkomst av
80 millioner. Sådana voro Jonas Alströmers sangviniska be-
räkningar. Men den svenske bonden var inte mycket hågad
för att ta befattning med de ömtåliga finulliga fåren, och den
ull han fick, lät han hellre sitt kvinnfolk spinna och väva,
än han lämnade den till fabrikerna.

När Linn&us på sin västgötaresa år 1746 besökte Alströ-
mers stora schäferi på Höjentorps kungsgård, frågade han
folket i trakten, varför de ej ville förädla sin fårras med
hjälp av Höjentorps spanska och engelska gumsar. Han
fick då det svaret, »satt de svenska fåren äro långt bättre,
emedan deras skinn äro tjockare och fastare, emedan de
bliva fetare och köttfullare, emedan de bättre stå emot kli-
matets hårdhet och ej så lätteligen dö bort, emedan de äro
lättare att föda med ordinärt hö».

Litteratur: Georg Schaumann, Studier i frihetstidens national-
ekonomiska litteratur: idéer och strömningar 1718—
1740.
E. Sjöstrand, Mynt- och bankpolitik under hatt-
väldet.
