158 KARL XIlI:S OCH KARL XIV JOHANS TID.

frihetssträvanden. »Avhållen er från alla nya läror», sade
Österrikes kejsare, Frans I, till professorerna vid ett av sina
universitet; »det gamla är bra. Våra förfäder hava mått väl
därav; varför skulle icke vi göra sammaledes?»

Snart var den ljuva idyllen förbytt i tvister mellan å ena
sidan undersåtarne, som fordrade att få i tal och skrift fritt
framföra sina yrkanden på reformer i samhället, å den andra
furstarne, som ej tålde någon kritik.

Reaktionen var ett bakslag mot överdrifterna i den franska
revolutionen. Och revolutionens våldsamma förlopp hade ju
i sin tur berott på de ingrodda orättvisorna och de makt-
ägandes långvariga avoghet mot reformer under tider förut.
Så kan utvecklingens gång liknas vid en pendels sväng-
ningar: drives denna långt åt ena hållet, så följer en mot-
svarande stor svängning åt andra sidan. Vi ha bevittnat
dessa utvecklingens pendelslag vid flera tillfällen i vår histo-
ria, t. ex. i försöken inom vårt statsskick med envälde,
mångvälde och inskränkt monarki.

z

Ett drag hos Karl Johan, som verkade osympatiskt, var
den alltför rundligt tillmätta omsorg, han ägnade åt sina
privata penningaffärer. Dels av förvärvsbegär, dels för att
på ett finkänsligt sätt hjälpa jordägare ur ekonomiskt trång-
mål köpte han en mängd stora jordegendomar i nästan alla
delar av riket, allt ifrån Gällivare gruvor och Älvdalens
porfyrverk till Ängeltofta och Skarhult i Skåne. Dessa egen-
domsköp blevo honom »ofta nästan påtrugade av räddnings-
sökande spekulanter från alla väderstreck», säger Trolle-
Wachtmeister. Alla ockrade de på hans allbekanta oförmåga
att säga nej åt den, han trodde behöva hjälp. Mer än en
gång köpte han under sådana förhållanden egendomar för
summor, som han aldrig kunde beräkna att få avkastning på.

Åt sina egendomars ekonomi in i de minsta detaljer
ägnade konungen emellertid en god del av sin bästa tid.
De travar av räkenskapsböcker, som lågo uppstaplade i
hans sängkammare, vittnade tillräckligt därom. Och det
fanns få saker, som kunde reta upp honom så som miss-
räkningar i fråga om egendomarnas avkastning, trakasse-
