394 SAMMANHÄNGANDE KAPITEL.

sedan upphört att äga någon tysk besittning eller utöva något som helst
inflytande på Tysklands angelägenheter. Varje sjätte november
har sedan dess Lätzens minnesgoda borgerskap anordnat ett festtåg
till Schwedenstein med flygande fanor och klingande spel.

Att genom ett minneskapell utmärka hjältens dödsplats ingick redan
i Axel Oxenstiernas planer. Men det skulle dröja nära tre sekler, innan
den store rikskanslerns tanke förverkligades. Det skedde genom
den store donatorn konsul Oscar Ekman, som år 1906, i sitt 94:e lev-
nadsår, tillsammans med sin maka Maria Ekman lät på egen bekostnad
uppföra kapellet efter ritning av arkitekten Wahlman. Med oförminskat
intresse följde den åldrige donatorn varje detalj i arbetet med bygg-
nadsverket och dess konstnärliga utsmyckning.

Oupplösligt förbundet med Lätzens svenska minnen är också nam-
net Oscar Planer, skaparen av ett privat Gustav Adolfsmuseum
vid Litzen. Med stora uppoffringar, ja ibland med försakelse av det
nödvändigaste, hopbragte han i sitt hem en dyrbar samling av doku-
ment och brev, av vapen, rustningar, mynt och tavlor, som vittnade
om hans beundrade hjältes insatser. Fastän Tysklands nödläge efter
världskriget gick hårt ut över den gamle mannen, var det alltjämt
hans glädje att visa sina skatter, »sitt allra heligaste», för svenska rese-
närer. Och med en nästan öm smekning for den darrande handen då
över de dyrbarheter, som ännu i ålderns höst gjorde hans liv rikt, trots
ensamhet och umbäranden. Tack vare bruksägaren Ernst Kjellberg
på Valåsen i Värmland förvärvades den värdefullaste delen av Planers
samlingar slutligen åt Uppsala universitetsbibliotek. Det övriga av
hans samlingar har den svenska stiftelsen Lätzenfonden räddat åt
vårt land.

Gustav Adolis och hans efterföljares
fredliga fälttåg.

Sid. 220 (198) efter st. 1.

En oredlig fogde var Lars Andersson i Västbo härad av Jön-
köpings län. Han hade utkrävt pålagor, som konungen befriat
allmogen ifrån, och även på flere andra sätt förfarit olagligt.
Nu var allmogen i dessa trakter ju av ålder känd för att vara
ett styvsint och oregerligt släkte.1 Liksom på Gustav Vasas

1 Vid ett ting i Västbo anno 1624 — åtta år efter de händelser, vi
här ovan syssla med — anställdes t. ex. rannsakning om ej mindre
än sjutton mord, som begåtts under de senaste sex åren, och domaren
nedskrev i slutet av rannsakningsprotokollet: »Uti detta härad finns
elt grovt och hämndgirigt folk.»
