1734 ÅRS ALLMÄNNA LAG. 601

bästa. Det gör mig hjärteligen ont att de, som nu leva, skola
ännu så försumligen umgås med vårt lands ädla gåvor, att
de själva föga och efterkommande alls ingen förmån kunna
hämta därav. Det tyckes likväl nu vara hög tid att se oss före.

Må icke var och en redlig svensk, som äl-
skar sitt land och vet, vad för härliga skat-
ter däruti finnas, av hjärtat önska, att de
ej så illa måtte användas? Vi hava rätt nu
ej mera övrigt för all vår svett att lämna
efter oss till våra barn än utödda gruvor och
nedhuggna skogar. Ho är då, som icke ser,
varav vår myckna brist och allmänna fattig-
dom kommer? Låtom oss icke skryta med
det, som lyser en liten tid, utan tänkom på
det, som kan lända landet till förkovring i
längdenl»

Kristofer Polhem skall ej blott minnas i
vår historia som det stora uppfinnarsnillet,
»oden svenska mekanikens fader», utan hans
livsverk skall också leva genom tiderna i den
eggelse till arbetslust och företagsamhet, som
han genom sitt exempel och sina skrifter
givit Sveriges folk. Den konung, vars djupa Polhemslås.
beundran han väckte, yttrade om honom: »En
sådan man födes intet i sekler. Hade han varit en främmande,
så hade man upphöjt honom i tredje himmelen, men efter
han är svensk, aktas han intet stor med all sin vetenskap.»

Litteratur: Christopher Polhem. Minnesskrift utgifven af Svenska
teknologföreningen.
Holger Rosman, Christopher Polhem. Kr. 2:—.
Ellen Fries, Den svenska odlingens stormän: häft.
II; kr. 1:—.

1734 års allmänna lag.

tänkta på att arbeta om landslagen. Vad som varit ypper-
ligt på Magnus Erikssons tid kunde ej förbli det, då allt
annat i samhället ändrades. Visserligen hade iandslagen efter
ett århundrade, på Kristofers av Bäjern tid, kommit ut i en

I mer än ett århundrade hade regering och riksdag varit be-
