442 EN STORHETSTID FÖR VÅR ANDLIGA KULTUR.

och förblev hans stora kärlek, och den förde honom över
till astronomins studium. Inom denna vetenskap blev han
professor i Uppsala år 1730 vid blott 29 års ålder.

För att kunna uträtta något i denna befattning måste han
skaffa universitetet ett observatorium med tidsenliga in-
strument. De som funnos voro av trä eller järn och till-
verkade på 1600-talet. Men det var ej nog med att han
skaffade moderna instrument; han behövde även skicklig-
het i att begagna dem, och därför gjorde han en utrikes
studieresa. Anders Celsius hörde ej till dem, som anse sig
fullfjädrade, därför att de fått en professur. För honom
tedde sig hela livet som en lärotid. Han for ut till Tysk-
land, Italien, Frankrike och England och studerade vid de
förnämsta högskolorna och observatorierna. »Han lärde»,
säger Höpken, »känna de lärdaste män. Han sökte dem
först, och de sökte honom sedan.» Var han kom, väckte
han nämligen den största uppmärksamhet för sin skarpa
begåvning och grundliga lärdom och blev en välkommen
medarbetare i viktiga astronomiska undersökningar. Vid
unga år var han vorden Sveriges berömdaste vetenskapsman
— det var innan Linnés rykte nått sin höjdpunkt.

Av franska vetenskapsakademin blev han anmodad att
tillsammans med fem franska vetenskapsmän verkställa
gradmätningar i Torneå i syfte att utröna, om Newton hade
rätt i sitt påstående, att jorden var tillplattad vid polerna.
Observationerna här uppe i höga Norden voro förenade med
ansträngande strapatser, ty inga vägar funnos, och det
gällde ej blott att i månader leva ute i vildmarken utan
också att frakta fina och dyrbara instrument genom skogar
och myrar upp till svårtillgängliga fjälltoppar. Ett deta-
chement av närmaste finska regemente kommenderades
till hjälp. Soldaterna fällde skogen på åtta bergstoppar,
och sedan uppsattes koniska signaler av barkade trädstam-
mar. Resultatet av observationerna och beräkningarna blev
ett avgörande bevis för att Newton hade rätt.

Under vistelsen i Torneå ordnade Celsius en meteorologisk
station därstädes, vars journaler för tiden 1737—49 ännu
finnas i behåll.

Starkt medtagen av strapatserna i Lappland återkom
Celsius efter hela fem års frånvaro till Uppsala. Men ingen
