HUR VÅR NUVARANDE REGERINGSFORM TILLKOM. 43

sFriheten att tänka och yttra sig över nationens stora ange-
lägenheter» ansågo 1809 års män vara ett oundgängligt vill-
kor för ett sunt medborgerligt liv.

I gustavianernas ögon var det nya statsskicket en återgång
till frihetstiden med ty åtföljande upplösning av all regerings-
makt och utländska makters inblandning i riksdagslivet.
Av det gustavianska statsskickets brister hade de just ingen-
ting lärt utan gingo i sitt nit för en stark konungamakt så
långt, att de ville hugna Sverige med en regeringsform, som
blivit kallad »en förklädd säkerhetsakt>. Men tiden hade
ohjälpligt gått om dem, och de förmådde ej hindra utveck-
lingens gång.

Under riksdagens lopp antogos tre andra grundlagar, näm-
ligen successionsordningen, d. v. s. tronföljdslagen,
riksdagsordningen och tryckfrihetsförordningen.

Litteratur: Valda skrifter af Hans Järta, utgifna af H. Fors-
sell: 2 delar; häft. kr. 15: —

[W. F. Dallm[an], Några anteckningar från våra
ståndsriksdagar åren 1809—1865: 8 delar.

Axel Brusewitz, Representationsfrågan vid 1809—10
års riksdag.

Axel Brusewitz, Studier öfver 1809 års författnings-
kris. Den idépolitiska motsättningen. (Skrifter ut-
gifna af K. Humanistiska Vetenskapssamfundet i
Uppsala år 1917.) Häft. kr. 3:—. (Med uppgifter
ang. äldre litteratur på området.)

Lydia Wahlström, Svenskar från förra seklet. I:
Benjamin Höijer och Hans Järta; häft. kr. 3:50.
Bengt von Hofstens brev från 1809 års riksdag, ut-
givna av Lydia Wahlström. Häft. kr. 2:75; inb.

kr. 4: —

Karl Vilhelm Böttiger, Sjelfbiografiska anteck-
ningar och bref.

Sveriges grundlagar och tillhörande författningar med
förklaringar utgivna av Robert Malmgren; inb.
kr. 11:50.
