i26 SAMMANHÄNGANDE KAPITEL.

svenskt Aiöfors. A iö är det nysvenska e d, vilket beteck-
nar ett näs eller en fors, där man nödgas avbryta båtfärden.
Ai(ö)fors skulle alltså vara samma namn som det norr-
ländska Edefors eller det värmländska Edsfors.

Den sjunde och sista forsen kallade nordborna Stru-
kun, vilket motsvarar det svenska sjönamnet Stråken.
Bägge namnen äro avledda av verbet stryka och betyda
»strömdrag, mindre fors». Mycket riktigt återger också Kon-
stantin namnet Strukun med en slavisk namnform, som skall
betyda »den lilla forsen». |

Den som vill leta efter flera bevis för rus” svenska ursprung,
kan finna en mängd sådana i de personnamn, som träffas på
de : första bladen av Rysslands historia. Så har det ryska
Oleg uppkommit av det nordiska Helge, liksom Olga
är samma namn som vårt Helga. I g or är en förändring av
det nordiska Ingvar, och liknande är förhållandet med ett
hundratal andra ryska egennamn. — Nyligen har en tysk
språkforskare ansett sig kunna konstatera, att även flere
ryska ortnamn kunna härledas från vikingarne. Han igen-
finner i dem spår efter en del rad av våra vanligaste person-
namn från vikingatiden och påpekar, att flere av dessa ingå
i ortnamnen även i sådana delar av Britannien, där vikin-
garne slagit sig ned.

Men vem skulle kunna tro, att minnet av vikingarnes
'bragder än i dag lever på ryska folkets läppar i avlägsna
trakter? Så är dock fallet, och för vetskapen därom ha vi
att tacka den polske professorn i slaviska språk vid Köpen-
hamns universitet Stanislav RoZniecki, som studerat de
folkvisor, vilka sjungas vid Vita havets kust. Det folk, som
bor där, har till största delen flytt dit för att undgå politiskt
eller religiöst förtryck. Att komma in bland dessa männi-
skor är som att med ett slag försättas till medeltidens kultur-
ståndpunkt. De urgamla sånger, som de bevarat, ha ur-
sprungligen uppstått i gamla kulturcentra kring Kiev, Nov-
gorod och andra större platser. Generation efter generation
har varit ytterst noga med att återge sångerna precis så, som
man lärt dem från förfäderna, även om en hel del ord och
meningar blivit obegripliga för det nutida släktet. Tack vare
denna omständighet har RoZniecki just bland de obegrip-
liga orden funnit en hel del låneord av skandinaviskt ur-
