68 EN GENOMBROTTSTID FÖR KULTURELLA SAMHÄLLSFRÅGOR.

hennes litterära genombrott betecknas av romanen »Fa-
miljen H.», som utkom 1830. Bokens styrka ligger i dess
ypperliga skildringar av svenskt hemliv; och den, som så att
säga förkroppsligar detta i sig, är familjen H:s allt i allom,
dess »hjälpa-till» och »husrådinna» Beata Vardagslig, hem-
mets goda fe, som är så rörande glad åt att kunna vara andra
till hjälp.

Det rykte, Fredrika Bremer vann genom den boken, be-
fäste hon genom romanen »Presidentens döttrar. Den
sköna och tjusande Adelaides kärlekshistoria med dess scener
av svartsjuka, brytning och slutligen försoning ger romanen
dess spänning; men den, som låg författarinnan mest om
hjärtat, var nog hjältinnans syster, den fula men begåvade
Edla, som går där och känner sig olycklig i hemmet, försmådd
av sin far, presidenten, men efter en kamp nära nog till
döds övervinner sin slutenhet och tvärhet, blir öppen och
vänlig och finner, att även hon har något att leva för.

Vida dystrare är romanen »Nina», som utkom 1835 och
i sig avspeglar sönderslitenheten i författarinnans själ efter
den kris, hon och Böklin genomgått. Hon har här velat
skildra lidandet som livets härskande makt.

Men en friskare vind blåser genom hennes nästa böcker,
»Grannarna» och »Hemmet;, vilka förtjäna betecknas
som hennes bästa verk. I »Grannarna» lever och regerar —
kan man säga — den yppersta figuren i hela Fredrika Bre-
mers bildergalleri, »ma chére mére», generalskan som sköter
sitt gods som en hel karl och återställer vad hennes man
slarvat bort. Boken är inte något alster av högtstående
konstnärlighet eller av blixtrande snille — dess styrka ligger
i den »godhetens inspiration», som adlade Fredrika Bre-
mers bilder ur vardagslivet.

»sTeckningar ur vardagslivet» kallade hon också sina
första böcker. Hon visar där en skarp blick för det in-
tressanta i vardagslivet, särskilt dess humoristiska sidor.
Genom att på detta sätt återge verkligheten utan förkonst-
ling, direkt sådan som den levdes, blev Fredrika Bremer
skapare av den första moderna romanen i vårt land. Hennes
rykte som författarinna stannade ej inom Sveriges gränser.
Hennes böcker följde efter »Fritiofs saga» på dess triumftåg
genom världen och lästes i England och Amerika, i Tyskland
