680 GUSTAV IV ADOLF.

nu på att bli öppen brytning mellan Sverige och England.
Det ena ordet gav det andra. Men småningom lade sig upp-
hetsningen å ömse sidor, och sämjan återställdes genom
skriftväxling mellan Gustav Adolf och konung Georg.

Vad man kan förebrå Gustav Adolf i denna affär är en
viss otymplig formalism och brist på smidighet under för-
handlingarna. Därav begagnade sig den andra parten och
fann däri alltför bekvämt förevändningar, som korsade hans
politik. Men huvudanledningen till affären Moores utgång
ligger, som av det ovan anförda framgår, på annat håll. In-
nersta förklaringsgrunden känner man numera till. Den är,
att engelska regeringen i hemlighet arbetade på att förmå
både Ryssland och Danmark till brytning med Frankrike
och därför icke ville gå hårdhänt till väga mot någotdera.
Därtill kom, att Englands intresse i kriget mot Frankrike
nu nästan helt flyttats över till Pyreneiska halvön, där
man ansåg sig ha större utsikter att med framgång bjuda
Napoleon spetsen. Dit avsändes också Moores landstignings-
flotta.

Följden av Englands politik blev emellertid, att Gustav
Adolf måste uppge tanken på en erövring av Själland.

Finska huvudarméns sista bragder.

Först efter den engelska hjälpkårens avsegling var Gustav
Adolf oförhindrad att inrikta sina ansträngningar på att
undsätta Finland. Men nu hade, delvis till följd av Eng-
lands förespeglingar, en dyrbar tid förspillts på uppgifter,
vilka dock ej bort ligga konungen lika nära om hjärtat som
att hjälpa sina egna för livet kämpande undersåtar.

I början av juli for han över till Åland för att därifrån
leda försöken att landsätta svenska trupper i Finland.

På Åland och i Gävle samlades de regementen, som äntligen
skulle komma finländarne till undsättning. Men nu blev det
order hit och order dit; den ena befallningen upphävde den
andra. Och i Sverige tågade trupper fram och tillbaka utan
någon förnuftig mening. Östgöta grenadjärer fingo t. ex.
under sommaren 1808 besöka både Jämtland och Skåne,
och lika meningslöst användes många andra regementen.
