406 SAMMANHÄNGANDE KAPITEL.

år 1699, kallad Heliga trefaldighetskyrkan, ännu står kvar
som ett ärevördigt minne av »The old Swedes».

År 1700 byggde de svenska utvandrarnes ättlingar i Fila-
delfia en kyrka, Old Swedes” church, som med sin lummiga
kyrkogård nu är en av stadens största sevärdheter. Ända till
år 1831 predikades där på svenska. Det året dog den siste av
de missionärer, som den svenska moderkyrkan utsände till
församlingarna vid Delaware. Kort därefter införlivades den
svenska församlingen med den amerikanska episkopalkyrkan.
På kyrkogården erinra flere gravstenar med svenska namn om
svunna tider.

Louis De Geer och vallonerna.
Sid. 256—257 (231—232).

Louis De Geer hade först hjälpt Gustav Adolf med en av
hans svåraste uppgifter. Det var på den tid, då den unge
konungen måste skaffa ihop pengar till den dryga Älvsborgs
lösen och hade ännu två krig att föra. Inom landet fanns ej
mycket kontanter att uppbringa. Konungen måste då försöka
få ett utländskt statslån. Han vände sig till den nederländska
republiken, som var den tidens kapitalstarkaste makt. Vid
de underhandlingar, som där bedrevos och ledde till avslu-
tande av vårt första utländskalånefördrag,
synes Louis De Geer ha varit en av förgrundsfigurerna.
Han fick snart så stort förtroende till den svenske konungen
och Sveriges naturtillgångar, att han av egna medel lånade
svenska kronan betydande summor till vapen, ammunition
och förnödenheter av olika slag.

Men varför — frågade sig De Geer — skulle Sverige alls
behöva importera kanoner och andra vapen, Sverige, som för-
fogade över världens yppersta järnmalm? Med vaken blick
för vad här var att göra beslöt han förlägga en del av sin
affärsverksamhet till Sverige. Han började med att arren-
dera Finspångs bruk tillsammans med sin landsman Wilhelm
de Besche, en skicklig tekniker, som inflyttat hit redan på
Karl IX:s tid.

Under den nya ledningen förvärvade sig Finspångs stycke-
bruk snart ett stadgat anseende även på den utländska mark-
