t. Sammanhängande kapitel.

Gustav Vasa belägrar Stockholm och väljes till
Sveriges konung.
Sid. 35—36.

för att snart bli huvudstadens herre, ty när som helst
kunde Kristian komma tillbaka. Men företaget såg
nästan hopplöst ut för den unge frihetshjälten, ty han saknade
kanoner och andra kraftigare belägringsvapen, och av krigs-
flotta fanns bara »en hop skärjebåtar och annat prackeri, där-
med varken hjälp eller tröst var». Till lycka för Sverige hade
emellertid Kristian råkat i tvist med Läbeck och Danzig, de
mäktigaste hansestäderna vid Östersjön. Lybeckarne voro
alltid angelägna om att intet av de skandinaviska rikena
skulle bli för mäktigt. Unionens upplösning låg i hanseaternas
intresse, ty i och därmed öppnade sig möjligheter för dem
att bistå än den ena, än den andra parten och som vwillkor
för hjälpen tillskansa sig handelsförmåner av bägge. Nu
hade de i Kristian fått att göra med en konung, som både
dundrade hotfullt mot hansestäderna och satte in all sin
hänsynslösa kraft på att bryta deras handelsvälde i Norden.
Därför fick Gustav av lybeckarne köpa krigsfartyg och
hyra övade knektar, så att han kunde permittera bondetrup-
perna och slapp höra deras veklagan, att de »hellre ville
bliva upphängde uti sina egna hus än vidare plågas så som
föregående vwvinter,. Dock behöll han största delen av de
unga och ogifta bondekarlarne under fanorna.
Men ej skall man tro, att de förhyrda knektarne beredde
Gustav idel glädje. Deras sätt att föra kampen mot Kri-

D ET GÄLLDE för Gustav att vidtaga kraftiga åtgärder
