436 SVENSKA NÄRINGSLIVETS UTVECKLING.

Den nutida konkurrensen mellan jordbruket och industrin
om arbetskraft har emellertid, som förut sagts, tvingat
jordbrukaren att i den mån det är möjligt tillägna sig
industrins arbetsmetoder.

På tal om jordbruket och industrin får man dock icke stir-
ra sig blind på att denna näringsgren är jordbrukets konkur-
rent. Den är ju också jordbrukets förnämsta konsument
och dess mednjälpare genom att tillverka jordbruksmaski-
ner och jordbruksredskap.

Ingen har uträttat så mycket för det svenska småbruket
som P. J. Rösiö, föreståndaren för Hagabergs lantbruksskola
vid Jönköping. Ingen har som han förmått tala hänförel-
sens språk till våra småbrukare. Ingen har så övertygande
som han förmått visa, vilken ofantlig betydelse jordbruka-
rens livsgärning har för vårt lands framtid. Till hundra-
tusenden av Sveriges lantmän ha hans väckande ord nått.
I tal och skrift har han manat dem att taga vara på den
nya hjälp, som vetenskapen givit jordbrukaren. Så har han
blivit en småbrukets apostel, som givit sina medmänniskor
framtidshopp och tro på en livsuppgift.

+

Vid sidan av småbruket behövas stora egendomar allt-
jämt, ty det är de, som kunna gå i spetsen för jordbrukets
utveckling; det är de, som ha råd att pröva nya bruknings-
metoder. I likhet med stora industriella företag har det stora
jordbruket också en given styrka i billigare driftkostnader
och möjligheterna att bättre hushålla med arbetskraften.
Det större jordbruket blir därför den förnämsta producenten
av brödsäd; och vad det har att betyda, att ett land självt
kan sörja för sitt behov i detta hänseende, därom erhöllo vi
de kraftigaste påminnelser under det senaste världskriget.
Litteratur till denna avdelning: A. C. Agardh och C. E.

Ljungberg, Försök till en statsekonomisk stati-
stik över Sverige: 4 delar.
J. Guinchard, Sveriges land och folk. Historisk-

statistisk handbok: 2 delar. Häft. kr. 15: —; inb.
kr. 20: —
