ARBETARFRÅGAN. 431

Alla tänkande socialdemokrater ha numera lärt sig inse,
att utan fast och intelligent lednin7 och organisation av ett
industriellt företag komma arbetarne därinom ingen vart.
En duktig ekonomichef, som utbildat sig till organi-
satör och affärsman, som känner den internationella mark-
naden med dess fluktuationer och därför kan välja de
lämpligaste tidpunkterna för avsättningen av fabrikens pro-
dukter — en sådan man kan mångdubbla värdet av fabrikens
tillverkningar i jämförelse med en industriell chef, som saknar
nödig begåvning och erfarenhet. Kroppsarbetarnes och
hjärnans arbetare behöva varandra. De ryska bolsjevikernas
topphuggning av intelligensen i deras land är det bästa
exemplet på hur allt utan kompetent ledning råkar i kaos.
Då blir det inga vinster utan tvärtom förluster att dela.

Den socialistiska framtidsstaten.

I det socialistiska samhället är det meningen att produk-
tionen skulle planläggas och ordnas så, att både överproduk-
tion och underproduktion undvekes, att det bleve slut på
den konkurrens, som går ut på att tillintetgöra andra före-
tag. Dessa förstörande krafter skulle tvärtom inriktas på
samarbete för det allmänna bästa. Alla onödiga mellan-
händer skulle också avlägsnas och i stället användas för
produktivt arbete.

Det socialistiska programmet om statens övertagande av pro-
duktionsmedlen brukar emellertid, som bekant, mötas av den
motfrågan: »Hur skall det bli utrymme för den enskilda företag-
samheten i ett samhälle, där alla bli som hjul i en stor meka-
nism? Det kan ju vara gott och väl» — genmäles det — »att var
och en känner sig arbeta för det allmänna bästa, och det ligger
onekligen mycket uppfostrande däri, men de allra flesta
människor äro nu en gång så konstruerade, att de knoga
villigare, om de veta med sig, att det är för sin egen gård, för
sin egen affär, för sin hustru och sina barn som de arbeta,
och att de få använda vinsten av sitt arbete på att förbättra
sin ställning på det sätt, som de själva finna lämpligast. Staten
må gärna beskära oskäliga vinster och jobbarinkomster och
se till, att alla, som vilja arbeta, också få det, samt att ingen
oskyldigt lider nöd. Men låt sedan varje duktig karl sköta sig
