NYA SAMFÄRDSMEDEL. 521

var slut, då de hunno ned på Upplandsslätten. Där kunde
de komma med lass på tre, fyra skeppund och inte få låna
hjuldon av »de där snåla upplänningarna». Och inte var det
bättre, när snön vrok ner, så man inte såg hand för ögonen
men inte kunde få tak över huvudet någonstans, därför att
bondkvarteren voro överfulla av folk. Då var det att ställa
hästarna i lä för någon ladvägg och själv springa fram och till-
baka hela natten för att något så när hålla värmen i krop-
pen. Mer än en tog sig då i förargelsen för att sälja sina hytt-
delar på stående fot för rent vrakpris.

Järnvägarna ha emellertid ej blott förmåga att samla indu-
strin till storindustri. En av deras mest påtagliga inverkningar
på landsbygden är, att de framkalla industri. De kunna ge
upphov till järnbruk och sågverk eller sätta nytt liv i gamla
sådana; de framkalla snickeri- och trämassefabriker i skogs-
bygder, kvarnar och mejerier i bördiga trakter, tegelbruk
där lämplig lera finnes o. s. v. Av ålder har det varit ut-
märkande för den svenska industrin till skillnad från de
stora fabriksländernas, att den till allra största delen varit
förlagd till landsbygden. Där har den ju fördelen att
få rymlig plats till billigt pris och framför allt att vara
närmare råvaran. Fraktkostnaden för denna slukar näm-
ligen en större del av vinsten, än frakten för den för-
ädlade varan gör. Genom att sålunda draga industrin till
landet ha järnvägarna bidragit till sundhet både för industri-
orterna och för de stora städerna, vilka befriats från hop-
gyttring av fabriker. För både industrin och de stora stä-
derna är det en fördel, att de tu kunna skiljas åt. Så har
även härigenom motsatsen mellan land och stad blivit allt
mindre skarp.! Stadsbygden sprides ut över landet. Där-
hän går den moderna utvecklingen.

På många ställen ha dock järnvägarna skapat nya, stads-
liknande samhällen. Dessa stationssamhällen bli ofta
medelpunkter för den kringliggande traktens näringsliv och
få med tiden ej sällan stadsrättigheter, såsom fallet är med
Nässjö och Hässleholm.

Vad järnvägarna betyda för bergsbruket framgår av
ett sådant faktum, som att malmbrytningen i de lapp-

1 Jfr sid. 484.
