EN STORMAN I ANDENS VÄRLD. 317

att I icke tören lyfta opp munnen mot honom», sade riks-
kanslern. Och inför rikets övriga biskopar, vilka uppkallats
i rådet för att yttra sig över saken, uttalade Oxenstierna sin
förvåning över, att en så begåvad man som Rudbeckius
kunnat göra en dylik bok, vilken han gav det betyget, att
i den är icke mycket som duger. Jag undranr, tillade han,
svar hans vett var, när han detta skrev. Han talar alltid
om Pprivilegier, som äro i påvedömet; och haver bispen en
stor släng av S:t Peders kjortel.»

Att Axel Oxenstierna tillmätte saken så stor vikt för-
klaras därav, att han väl visste, vilken betydande man Rud-
beckius var, »en man av kvaliteter,! en drivande, envis man,
som förr skall låta bränna sig, än han giver vika». »Hade
det varit en skolefux, som detta hade gjort, hade man kun-
nat stryka huden av honom; eller eljest där det hade varit
en yngling, som det hade gjort blott till sin privata förnöjel-
se, hade man någorlunda kunnat det tolerera. Men att en
man, som haver lupit höga ämbeten igenom, skall gå bort
och skada sin auktoritet, det synes oss vara underligit», ytt-
rade rikskanslern med harm i stämman. Emellertid blev
Oxenstiernas stämning något lugnare, sedan Rudbeckius
fått tillfälle att tala vid honom enskilt. Men så allvarlig
var saken alltjämt, att rikskanslern ansåg sig böra till rådet
hemställa, om man nu borde låta det bero vid det obehag
bispen redan haft av saken, eller om man skulle »förfara strängt
med honom, taga bispekappan ifrå honom eller på annat
sådant skarpt sätt,. Rådets flertal var emellertid för den
mildare utvägen. Med den kännedom man ägde om bisko-
pens person och föregående verksamhet, kunde man ju omöj-
ligen misstänka honom för att ha gjort detta i ond avsikt.
Regeringens beslut blev också att nöja sig med biskopens
avbön, bokens indragning samt en varning »att härefter vakta
sig för sådant»>.

Bispen och Västerås' skola.

Med kraft och praktisk duglighet grep Rudbeckius in på
alla områden, där reformer voro av nöden. Av stor bety-
delse för den svenska undervisningen var hans omdaning
av Västerås” skola i både inre och yttre måtto. Se, hur myc-

1 Betydande egenskaper.
