HATTVÄLDET LUTAR MOT SITT FALL. 527

och de hejdlösa partibelöningarna, isynnerhet efter Hattar-
nes triumf vid 1747 års riksdag. Ty då »förvandlades Hatt-
väldet>, som Stavenow säger, »till en verklig finansiell or-
giem. Pengar till dessa utgifter hade regeringen fått först
och främst genom nya skatter, isynnerhet tullar, förbruk-
ningsavgifter och andra indirekta skatter. Men när skatte-
bördan växt till sådan höjd, att folket ej förmådde bära mer,
tillgreps skuldsättningens bekvämare väg. Och då även den
började bli stängd, tog sig regeringen för att utan gräns och
måtta ge ut pappersmynt. ' Men när sedlarna kommo ut i
så stora mängder, att folk måste tvivla på bankens förmåga
att inlösa dem med klingande mynt, så blev förhållandet
detsamma som med Karl XII:s nödmynt: de sjönko i värde.
Följden blev en allmän osäkerhet och ständig oro för leve-
brödet. Alla, som måste leva av fastställda löner, sågo sig
undan för undan berövade allt större del av sina inkomster.
De som hade sina tillgångar utlånta, sågo dessa smälta bort
utan möjlighet att rädda dem. Ingen visste, om de sedlar,
han mottog den ena dagen, skulle ha samma värde dagen
därpå. Det märktes en allmän tävlan att köpa varor, me-
taller och andra redbarheter. Man fick, berättar Tessin,
se bönder på auktioner ropa in latinska böcker blott för
att ha någon valuta för de föraktade sedlarna.
Naturligtvis voro en del spekulanter framme och förtjänade
pengar på det allmännas förlust. De hittade på att köpa jord-
egendomar för lånta pengar med den uträkningen, att deras
skulder småningom skulle smälta bort genom myntvärdets
fall. Dessa herrar »jobbare» arbetade naturligtvis ock av
alla krafter för att pappersmyntets värde skulle sjunka.
Denna tids nationalekonomer förstodo ännu ej faran av
att ge ut för mycket pappersmynt. Först genom dyrköpta
crfarenheter skulle man komma till insikt om att pappers-
myntet, som ju är tillkommet bland annat för bekvämlig-
hetens skull, ej får ges ut i större mängder, än som motsva-
ra bankens verkliga tillgångar. Därför äro ju bankerna ock-
så under normala förhållanden skyldiga att inlösa sina sedlar.
Sedlarnas värdefall framträdde tydligast vid köp av ut-
ländska växlar. Vid sedelvärdets fall började utländskt mynt
noteras till högre pris i svenskt sedelmynt än förut. Detta
kallades, att »kursen steg,. Ju mer sedlarnas köpkraft för-
