INDUSTRIN. 465

behovet av en sammanslutning med stort rörelsekapital,
och så småningom samlades ledningen av alla dessa företag
hos Höganäsbolaget. Sedan dess har den skånska lergods-
industrin organiserats på ett mera rationellt sätt, så att
varje plats ägnar sig åt den specialitet, som bäst passar
för densamma. Höganäs, som ju har egen hamn, driver
masstillverkning av tegelgods av ordinär kvalitet, beräknat
på direkt utskeppning. Fabrikationen av kvalitetstegel,
som däremot kan tåla vid högre fraktkostnader, har förlagts
till Bjuv, där man har den rikligaste tillgången på de bästa
lersorterna, medan andra tegelsorter samt trottoarsten och
kloakrör tillverkas vid Skromberga 0o. s. v.

Själva stenkolsbrytningen i Skåne uppgår numera till
omkring 400,000 ton årligen. De områden i Skåne, inom vil-
ka man genom borrningar med säkerhet påvisat stenkols-
lager, beräknas innehålla åtskilligt över 100 millioner ton,
alltså med nuvarande brytning tillräckligt för omkring 250
år. Det sannolika är emellertid, att hela den areal, som Hö-
ganäsbolaget äger eller råder över, innehåller stenkol, och
i sådant fall bör man kunna räkna med ett stenkolslager av
300 millioner ton. Som hela Sveriges årliga förbrukning av
stenkol uppgår till mellan 4 och 5 millioner ton, fyller den
skånska produktionen blott en liten del av behovet, och
de svenska kolen gå ej i kvalitet upp mot de engelska,
amerikanska eller tyska.

Litteratur: Thor Andersson, Sveriges granitindustri.
Edvard Erdmann, De skånska stenkolsfälten och
deras tillgodogörande.
Karl A. Grönwall, De skånska stenkolsfälten och

deras tillgodogörande (Populär naturvetenskaplig
revy för år 1915).

Industrin.

gamla goda tidem, till en av de trakter, som knappt ha
berörts av stora världens ävlan och buller, till en norr-
ländsk skogsbygd. Härlever bonden ett lugnt men strävsamt
liv vid stranden av den fiskrika sjö, där hans farfar en gång

l ÅT oss förflytta oss ett sjuttiotal år tillbaka, till »den
