58 FORNÅLDRARNA.

Fjäre härad kring Kungsbacka. Ordet »finnaithi> bör
klinga bekant för invånarne i Finnveden i Småland, och i
sliothida» igenkänner språkforskaren de skånska ortsnamnen
Luggude och Lydde å på skånska slätten, medan namnet »b er-
gio» tolkats såsom åsyftande folket vid bergen i norra Skåne,
särskilt vid Hallandsås. Där fanns det under medeltiden ett
sBierghe heret;, som nu heter Bjäre härad. »Ragnariciir
torde ha varit invånarne i norra Bohuslän. Invånarne på
öarna i landskapets södra del tyckas ha varit det folk, som
Jordanes kallar »euagreotingi»: ögrytingarne, ett namn,
som sannolikt syftar på den steniga marken på dessa öar.

Litteratur: J. V. Svensson, De sydsvenska folknamnen hos
Jordanes.

Runorna.

små tecken sända sina tankar långa vägar till andra

människor och att föreviga märkliga händelser, är en av
de många gåvor, som Europa fått av Österlandet. På vilda
folk har den ofta gjort intryck av trolldom. MHur många
människors tankeansträngning fordrade ej uppfinningen av
vad ett barn nu lär sig på kort tid!
Vid Medelhavets östra kust, i Syrien,
utvecklades omkring 1000 år f. Kr. de
skrivtecken, från vilka vårt alfabet
härstammar. Andra österländska folk
hade förut haft ett tecken för varje ord
eller stavelse. Den som skulle kunna
skriva måste alltså ha tusentals tecken
i sitt huvud. Det nya med det syriska
alfabetet var, att varje ljud fick ett
tecken. Hela språket behövde blott

SKRIVI(ONSTEN , denna underbara förmåga att medelst

Det de år 1774 R s
videnéza;sl;enå l;lrmna 22 tecken, som kunde sättas ihop till

hängsmyckena. vilka ord som helst. Denna förenklade
skrivkonst lärde sig sedan Europas folk

av de vid Syriens kust boende fenicierna. Dessa, som voro
världens första handelsfolk, ha gjort Västerlandet bekant med
många andra österländska uppfinningar. Först kom alfa-
