HANTVERK OCH INDUSTRI. 257

Adde, Allard, Anjou, Baude, Berndes, Biesért, Blanche,
Blanck, Boivie och Befwe, Bonnevier, Bouveng, Boy, Bremer,
Bure, Charpentier, Collijn, Dandenelle, De Brun, De Maré,
Dubois, Du Rietz, Fischer och Fischier, Flygare, Frumerie,
Gauffin, Gilljam, Granath, Grill, Hennig, Herou, Holst,
Hybinette, Hälphers, Höijer, Leffler, Lemoine, Martin,
Matton, Nisser, Personne, Pira, Porath, Pousette, Printz,
Pripp, Raquette, Robbert, Schotte, Sporrong, Steffens,
Stille, Toll, Vising samt framför allt De Geer.

Bärare av dessa namn ha gjort mången värdefull insats på
olika områden av vår kultur. Ett och annat av dessa namn
kan dock vara av annat främmande ursprung, franskt,
engelskt eller tyskt.

Efter ett århundrades vistelse i Sverige antogo vallonerna
den svenska befolkningens språk och religion, så att det blott
var några enstaka personer, som ännu »läste på fransöskes.
Men i det längsta vidhöllo de sedvanan att gifta sig blott med
varandra. Därför har vallontypen ännu in i vårt århundrade
bibehållit åtskilliga egendomligheter, som skilja den från
andra svenskar. En brukspredikant vid Österby bruk i
Uppland, vilket även kom i De Geers hand, karakteriserar
vallonerna vid 1800-talets början sålunda: »De här vid bru-
ket ännu kvarlevande valloner äro både till sinnelag och an-
siktsbildning mycket skiljaktige från uppländingen i all-
mänhet. Merendels äro de mörkletta med bruna ögon, något
uppböjd näsa och svart hår. I umgänget äro de öppne och
fritalige, känslige vid de minsta förolämpningar, skarpsin-
nige i omdömen och mycket läraktige. Man förebrår dem en
viss strävhet och envishet, dem de synas hava svårt att över-
vinna. I själsodling och belevenhet stå de emellertid bestämt
över allmogen i allmänhet. I deras boningar råder mycken
snygghet och ordning, och själva, när de äro i sina helgdags-
kläder, äro de ofta med verklig elegans utstyrda.»

Vallonernas arbetsmetoder gåvo både mera och bättre
järn på kortare tid än de gamla svenska smältningsmetoderna
och sparade dessutom bränsle. Frukterna av deras arbete och
De Geers företagsamhet voro också påtagliga. Man fick uppe
i forna ödemarker se en idog verksamhet, som gav bröd och
välmåga åt tusenden. Malmen bröts i massor som aldrig förr.
