550 OSKAR 1.

Litteratur: Wilhelm Erik Svedelius, Representationsreformens
historia.

S. J. Boäthius, 1865—66 års representationsreform
i idéhistorisk belysning. (Historisk tidskrift för år
1918. Med redogörelse för tidigare litteratur i ämnet.)

Hjalmar Franzén, Representationsfrågan 1810--
1830.

Klaes Reinhold, Reformsällskaperna och de all-
männa reformmötena i Örebro åren 1849, 1850, 1853.

Bilder ur riksåags- och huvudstadslivet av prosten D:r
Christian Stenhammar III; häft. kr. 3:75.

Skandinavismens jubel- och klangdagar.

nalitetskänsla hos folken, och den tog sig uttryck i s. k.

nationalitetsrörelser med lösen »En nation, en statlb
Så ville de många tyska småstaterna sammansluta sig till ett
enigt tyskt rike. Men denna tyska nationalitetsrörelse innebar
en fara för Danmark, i vars södra del det bodde tysk befolk-
ning. Holstein, som var mera löst förenat med Danmark,
hade nämligen nästan uteslutande tysk befolkning, och lika-
dant var förhållandet med södra delen av Slesvig, som dock
var gammalt danskt land. Denna tyska befolkning ville
nu ansluta sig till sina stamfränder i söder och lösrycka både
Slesvig och Holstein från Danmark. Och man sjöng: »Schles-
wig-Holstein meerumschlungen5. Men denna från söder
kommande nationalitetsrörelse möttes av en liknande folk-
rörelse i Norden. Det var skandinavismen.

Även hos de skandinaviska folken vaknade nämligen ef-
ter århundradens strider den tanken, att dessa nationer dock
voro nära släkt med varandra. Varför kunde då ej de tre
folken stödja varandra i stället för att förspilla sina krafter
på inbördes misstroende och tvister? Åt denna stämning
gav Tegnér ett storslaget uttryck vid doktorspromotionen
i Lund 1829, då han satte lagerkransen på sin skaldebroder
Oehlenschlägers huvud med orden: »Söndringens tid är
förbi, och han borde ej funnits i andens fria, oändliga värld.»
Den litterära skandinavismens tid bryter in.

NAPOLEONSKR IGEN hade väckt till liv en stark natio-

1 Omfamnat av havet.
