ANDERS CELSIUS. 441

Oscar Levertin, Carl von Linné; inb. kr. 1:50.

Isak Fehr, Karl von Linné. En lefnadsteckning;
häft. kr. 1: —

Ellen Fries, Den svenska odlingens stormän: III;
häft. kr. 1:—.

Isak Fehr, Linnés svenska resor (Ymer för år 1906).

Rob. E. Fries, Linné; häft. 75 öre.

Axel Arrhenius, Carolus Linne&eus. Tal vid Lund-
bergs skolas Linnéfest 1907.

Elsa Ribbing, Carl von Linné. Hans personlighet
och livsgärning. Häft. kr. 8:50; inb. kr. 11:—.

Carl Forsstrand, Linné i Stockholm.

Ellen Fries, Vetenskapsakademiens instiftelse. — (I
hennes bok »Svenska kulturbilder ur 16- och 1700-
talens historia».)

Anders Celsius

var ett matematiskt underbarn, som redan vid späd ålder
roade sig med att rita upp allehanda geometriska figurer
och grubbla över deras inbördes förhållanden. Han var
ännu icke tolv år fyllda, när han för nöjes skull studerade
den gängse läroboken i geometri. Den var allt annat än
lättfattlig, men den unge Celsius »shade», som Höpken säger
i sin levnadsteckning över honom, »icke av nöden att länge
grunda på de däruti anförde teoremata; de voro honom re-
dan på utanskriften begriplige, icke mycket olik däruti den
store Newton, vilken Euclides förekom för lätt och för ty-
delig».

Fåfängt försökte hans anhöriga locka honom från mate-
matiken över till juridikens mera inkomstbringande veten-
skap. Sådana fåfängeliga ting som inkomster och befordran
lågo inte för Anders Celsius att räkna med. »De brukeliga
konster att göra lycka voro obegripeligare för vår Celsius
än quadratura circulib, säger Höpken. Matematiken var

1 ;Cirkelns förvandling till kvadrat»: det faktiskt olösliga problemet
att med användning av elementargeometrin framställa en kvadrat,
vars yta är lika stor som en viss cirkels, har i årtusenden sysselsatt
matematiskt intresserade.
