344 EN STORHETSTID FÖR VÅR ANDLIGA KULTUR.

ordnade efter hand alla den tidens kända växter, han
sammanförde arterna till släkten och gav varje växt nya,
träffande och lätthanterliga latinska namn — ett släkt- och
ett artnamn — vilka snart blevo allmänt antagna i stället
för de långrandiga, otympliga latinska beskrivningar,
som vetenskapen förut fått röra sig med, beskrivningar,
som ibland kunde uppta halva boksidor. Förhållandena
hade helt enkelt bliva olidliga. Det var omöjligt längre att
behärska och sammanhålla det stora material, som från alla
jordens länder strömmade in till museerna i Europa. För
att få åtminstone någon sorts reda i detta kaos föreslogs
på fullt allvar att ordna naturföremålen i alfabetisk ord-
ning efter namnen. Linnei föregångare förstodo ej heller
att beskriva naturföremålen så, att de kunde tydas efter
beskrivningarna, och den ene menade med samma namn
något helt annat än den andre. Man saknade klar upp-
fattning av både släkt- och artbegreppen. Det behövdes,
att en man uppträdde, som kunde bringa ordning och reda
i det helaa Nu skapade Linn&us själva den botani-
ska vetenskapens språk.

»Vad botanikens berömdaste märkesmän dittills blott
ofullkomligt lyckats uppnå med långvarig möda, det var
förbehållet åt den unge Linn&eus att inom ett solvarv lik-
som i konstnärlig inspiration finna», säger vårt lands främ-
ste nu levande växtkännare. Den stora Världsflora,
som Linn&us författade, blev dock färdig först år 1753.
Han kallar den själv för »frukten av min mesta och bästa
levnads, En av vår tids största naturvetenskapsmän sam-
manfattar sitt omdöme om Linn&e&us sålunda: »Utan den
grundval, Linn&us lagt, vore ingen modern natur-
forskning möjlig.» Och en för sin stränghet som do-
mare känd tysk botanist yttrar, att sliksom den geografiska
vetenskapen aldrig kan utvecklas till en sådan höjd, att
namnet Columbus utplånas ur mänsklighetens minne, så
kan aldrig naturvetenskapen tillkämpa sig ett enda nytt
trappsteg på sin utveckling, utan att man måste minnas,
att därest Linné icke hade lagt grunden, så skulle vetenska-
pens tempel aldrig ha kunnat byggas upp».

Hur många värdefulla undersökningar har icke den svenske
blomsterkonungen gjort även inom biologin, vetenskapen
