288 EN STORHETSTID FÖR VÄR ANDLIGA KULTUR.

På vetenskapens forskningsfält har frihetstiden många
stora namn att uppvisa. »Den svenska äran bröt sig nya
banor i tankens obesökta land», sjunger Tegnér. Blott några
få namn, de allra största, hinna vi stanna inför.

Emanuel Svedenborg.

kemist, geolog var Jesper Svedbergs blide, godhjärtade
son Emanuel Svedenborg — såsom han kallade
sig, sedan han blivit adlad. Svedenborgs naturvetenskapliga
arbeten väckte ett oerhört uppseende inom den lärda värl-
den. Men samtiden skakade betänksamt på huvudet åt
många av de underbara rön och snillrika idéer, som han
framlade. Först en sen eftervärld har med alltjämt växande
häpnad och beundran kommit underfund med, att en mängd
nyare rön inom naturvetenskaperna blivit så att säga före-
bådade i den svenske forskarens arbeten. Enbart hans
forskningar i geologi, vilka dock utgöra blott en ringa del
av hans vetenskapliga verksamhet, vittna, säger en av våra
främsta fackmän på detta område, om en vetenskaplig be-
gåvning av högsta rang med grundlig underbyggnad, skarp
jakttagelseförmåga och beundransvärd mångsidighet.
Inom metallurgin har Svedenborg författat ett arbete,
som utgör ett ytterligare bevis på hans förmåga att nå fram
långt före sin tid. Det betecknas av en fackman som grund-
läggande inom metallurgins historia. Förklaringen till att
Svedenborg kunnat nå så långt framför samtiden i sina
forskningar ligger ej blott i hans experimenterande och
erfarenhetsrön utan framför allt i hans förmåga att genom
geniala kombinationer liksom ana sig fram till de innerst
verkande orsakerna och drivande krafterna i naturen. Hans
siargåva var av samma art som Kristoffer Columbus”, som
anade sig till den nya värld, han skulle upptäcka. Hans
undersökningar om magnetismen och dess sammanhang med
elektriciteten förebåda kommande upptäckter, och samma-
lunda är förhållandet med hans astronomiska hypotes, att

MATEMATIKER och astronom, fysiker och mekaniker,
