ARBETARFRÅGAN. 407

mat åt dem och deras familj. Allt missnöje kunde fabriks-
ägaren besvara med att avskeda arbetaren, som då stod där
på bar backe. — Maskinernas skötsel kräver ej stora kropps-
krafter, ej heller stor yrkesskicklighet. Därför kunde man
med fördel använda kvinnor och barn, ty deras arbete blev
billigare än mannens. Nu offrades barnens späda krafter
och blivande mödrars livskraft åt industrins Molok. Så för-
stördes ej blott en generation utan även ofödda släkten i indu-
strialismens Grottekvarn. Man kunde med Geijer tala om »en
slavklass, som började avsättas mitt i civilisationens sköte».

För att komma ur detta tillstånd av hjälplöst beroende
och nöd sammanslöto sig arbetarskarorna inom samma yrke
eller fack till fackföreningar. Nu fingo de en samlad
kraft att sätta mot arbetsgivarnes godtycke och började så
kämpa för bättre avlöning, kortare arbetstid och en tryggare
levnadsställning.

Men detta var ej nog för de stora missnöjda massorna.
De fordrade, att samhället skulle fullständigt omskapas. Så
uppstod den socialdemokratiska rörelsen. Den vänder
sig mot kapitalet, som äges av enskilda, och yrkar, att sam-
hället — staten eller kommunen — skall äga kapitalet. Därför
fordra socialdemokraterna, att all enskild äganderätt till pro-
duktionsmedlen — jorden, bruken, skogarna, gruvorna,
vattenfallen, fabrikerna o0. s. v. — ävensom till järnvägar och
kanaler skall upphävas och dessa övertagas av staten. Staten
skall sedan ordna allt arbete, så att ingen, som vill arbeta,
behöver svälta och frysa. I ett sådant samhälle skulle mot-
satsen mellar. ett fåtals överflöd och massornas fattigdom
upphävas. Den enskilda företagsamheten så väl som vin-
ningslystnaden blir i den socialistiska staten starkt begränsad.

x

I vårt land med dess mera patriarkaliska förhållanden
blev eländet bland arbetarmassorna aldrig så skriande som
i de stora fabriksländerna. Men konkurrensen pressade ned
arbetslönerna och tänjde ut arbetstiden även här. Då bör-
jade arbetarne tillgripa strejker för att därigenom söka
framtvinga en förbättring av sitt läge.

Det första stora strejkdramat i vårt land utspelades vid
sågverken i Sundsvallstrakten på våren 1879. Anledningen
