HAR KARL XII FALLIT FÖR EN LÖNNMÖRDARES KULA? 343!

trovärdiga redogörelser, men man får komma ihåg, att bägge
dessa aktstycken voro okända, när talet om lönnmord bör-
jade gå. Maigrets berättelse nedskrevs visserligen 1723 men
var vid den tiden känd blott av några få och trycktes först
1817. Och Carlbergs redogörelse blev först år 1816 mera
allmänt känd. Ryktena hade således fritt spelrum i ett
helt århundrade.

Värdet av Maigrets berättelse förringas emellertid betydligt
därigenom att den, såsom en forskare nyligen konstaterat!,
skrivits på särskild önskan av höga vederbörande att erhålla
ett intyg, som kunde vederlägga beskyllningarna för mord på
Karl XII. Aktstycket kan därför ej längre tillerkännas
samma källvärde som en fritt och otvunget avgiven berättelse.

Samma försiktighet tycks man behöva iakttaga även gent
emot Carlbergs berättelse. I sin på äldre dagar nedskrivna
självbiografi har han nämligen berättat, att han »på hög be-
fallning måst avlämna» en närmare berättelse om händelserna
vid Karl XII:s död. Är det på detta sätt som Carlbergs berät-
telse tillkommit, så förlorar den visserligen icke sin trovärdig-
het i detaljerna, men klart är, att författaren då ej vågat säga
allt, vad han visste, om han kände till några misstänkta eller
graverande omständigheter. Det blir under sådana förhål-
landen också lättare att förstå de författare, vilka stött sina
misstankar om lönnmord på vissa dunkla och hemlighetsfulla
uttryck i Carlbergs berättelse och på mannens tystnad på
vissa punkter, där man väntat sig närmare upplysningar.
Man har åtminstone liksom känt på sig, att författaren själv
misstänkt, att ej allt gått rätt till.

+

För att vinna klarhet över detta kaos av kringfladdrande
rykten företog sig en julimorgon 1746 den framstående stats-
mannen cch partipolitikern Anders Johan von Höpken att
tillsammans med sin partivän Klas Ekeblad samt slotts-
arkitekten och överintendenlen Karl Hårleman »bege sig
ned i den så kallade Carolinska graven i Gråmunke- eller Rid-
darholmskyrkan i Stockholm och låta där öppna Högstsalig

1 Samuel E. Bring i Karolinska förbundets årsskrift för år 1920.
