VÅRA ÄLDSTA HÖGSKOLOR. 419

gratis åt oss. Vem skall bekosta tryckningen, och vem skall
köpa böckerna?»

Gustav Adolf var starkt medveten om bildningens väl-
signelse och därför fast besluten att upprätta Uppsala uni-
versitet ur dess förfall. Dittills hade högskolan, även under
sin bästa tid, varit föga mer än ett prästseminarium. I med-
vetet syfte att förvandla Uppsala universitet till en vetenskap-
lig forsknings- och undervisningsanstalt, till en härd för hela
den högre bildningen i riket, beslöt konungen att trygga dess
bestånd för alla tider genom en donation av jordegendomar,
som icke skulle kunna fråntagas det. År 1624 gav han hög-
skolan den storslagna gåvan av över 300 hemman i Uppland
och Västmanland av gamle kung Göstas gårdar till evärdlig
egendom. Av denna gåva, de s. k. gustavianska
arvegodsen, levde Uppsala universitet ända till mitten
av 1800-talet,! då även statsanslag började utgå.

Även Uppsala universitetsbibliotek har Gustav Adolf att
tacka för sin tillkomst. Först och främst skänkte han sitt
eget bibliotek till högskolan, och sedan ökade han det genom
värdefullt krigsbyte av böcker och handskrifter, särskilt från
Ostpreussen och Tyskland.

L

För Estland och Livland skapade Gustav Adolf också en
protestantisk bildningshärd genom att upprätta ett universitet
i Dorpat år 1632 och anslå en mängd gods till dess under-
håll. Nära det ännu halvasiatiska Rysslands gräns skapades
sålunda en utpost för västerländsk odling. Den nya akademin
tog i stort sett Uppsala universitet till mönster. Många lär-
jungar och även en del lärare voro från det egentliga Sverige.?

1 Taxeringsvärdet för de 200 gustavianska gårdar, som universitetet
ännu har i sin ägo, uppgår till 8!/, millioner kr. De andra gårdarna
har högskolan avhänt sig genom byte eller försäljning. Men i stället
har den genom gåvor och köp förvärvat andra hemman och flere hus.
Sammanlagda taxeringsvärdet av universitetets fasta egendom är
35 millioner kr. Uppsala universitet är näst svenska staten Sveriges
störste godsägare. Universitetets inkomster utgjorde under budgetåret
1932—33 omkring 8!/, millioner kronor, varav nära hälften i statsanslag.

2 I Dorpat liksom i Uppsala hölls en tid gemensam spisning, s. k.
kommunitet, för ett antal mindre bemedlade studenter mot en ringa
avgift eller i vissa fall gratis. Men år 1637 inkommo de sålunda be-
