Arbetarfrågan.

Husagan avskaffas.

nande klassens» frigörelse var upphävande av husagan.

Ända till år 1858 ägde husbonde och matmoder laglig
rätt att slå sitt tjänstehjon, blott de icke tilltygade det »så, att
det varder därav lamt eller lytt», såsom det hette i tjänste-
hjonsstadgan. Flera gånger hade filantroper inom riksdagen
motionerat om upphävande av denna barbariska form av hus-
bondevälde. Första motionen därom framlades på 1847 års
riksdag av Lars Johan Hierta. Rätten att utdela husaga
strede, framhöll han, faktiskt mot grundsatsen om allas likhet
inför lagen. I och med undertecknandet av kontraktet mel-
lan husbonde och tjänare inträdde ju »en så stor olikhet
inför lagen, att den ene kunde med fysiskt våld misshandlas
av den andre utan att äga rätt till lagligt klagomål, förrän
misshandeln överskridit en viss gräns. Denna makt är,
konstaterade han, »intet annat än penningens övermakt över
arbetet; det är penningaristokratien i dess råaste skepnad.
Det är en ännu återstående lämning av träldomen.»

I samma ämne väcktes motion i bondeståndet av Gustav
Glad från Västerbottens län. Han vwvittnade och intygade,
patt mången husbonde av hat, hämnd, andra människors
iörtal, lögner och mera dylikt straffar sitt tjänstehjon allt
under täckmanteln av en måttlig husaga. Det har», tillade
han, »jag själv då sett och många gånger hört omtalas.»

Lagutskottet ansåg sig dock icke kunna tillstyrka hus-
agans avskaffande, enär husbonden i och därmed också
skulle berövas nödiga möjligheter att förmå »ett lättjefullt,
eller olydigt tjänstehjon, på vwvilket allvarsamma föreställ-

l :N AV de första lagstiftningsåtgärderna till »den tjä-
