182 KARL XV:S GLADA DAGAR.

Men så gott som allt det som sålunda givit glans åt Karl
XV:s regering hade genomförts icke genom utan trots den
konservativt anlagde konungen själv. På det viset gled små-
ningom makten ur händerna på regenten för att stanna hos
hans ministrar och hos riksdagen, vars inflytande helt na-
turligt växte därigenom, att den från och med år 1866 blev
årligen återkommande. Och i samma mån som Karl XV
såg sig själv mer och mer reducerad till en statsdekoration,
slappnade hans intresse för regeringsbördan. Snart levde
han nästan blott för sina nöjen.

Litteratur: Wilhelm Erik Svedelius, Representationsrefor-
mens historia.

Louis De Geer, Minnen: 2 delar.

Pehr Jakob von Ehrenheim, Minnestal över
statsministern Louis De Geer (Svenska akademiens
handlingar för år 1897; häft. kr. 5: 25.)

Gunnar Carlquist, Ur Henning Hamiltons bref-
samling: 2 delar; häft. kr. 9: —.

Gustaf Florén, Tillkomsten av 1866 års R. O.
(Med utförlig litteraturförteckning).

Leif Kihlberg, Den svenska ministären under
ståndsriksdag och tvåkammarsystem intill 1905
(Med utförlig litteraturförteckning).

Emil von Quanten, Konung Karl XV och friherre
Louis De Geer (i »Brokiga blad», utgifna af Konst-
närsgillets skriftställarloge i Hälsingfors 1900).

Gunnar Rexius, Det svenska tvåkammarsystemets
tillkomst och karaktär (Skrifter utgifna af K. Huma-
nistiska Vetenskaps-Samfundet i Uppsala 1915);
häft. kr. 7: —

Hjalmar Haralds, Den historiska metodens själf-
besinning; häft. 25 öre.

Claes Herman Rundgren, Minnestal över stats-
rådet F. F. Carlson (Svenska akademiens handlingar
för år 1887; häft. kr. 9: —).

Emil Svensén, Huru representationsreformen ge-
nomfördes (Ord och bild för år 1905).

Sigurd Hansson, Den svenska kyrkomötesinstitu-
tionen.

P, O. Gränström, Prästeståndets sista strid; häft.
kr. 2:50.

A. Thomson, Hur vår ännu gällande riksdagsordning
kom till (i »Önnestads folkhögskola 1868—1918»).
