GUSTAV III GÖR SIG ENVÄLDIG. 389

Litteratur: Elof Tegnér, Folkväpningen i Sverige 1788 (Histo-

risk tidskrift för år 1881).

Johan August Hellstenius, Försök till framställ-
ning af konung Gustaf III:s danska politik.

Edvard Holm, Danmarks Politik 1788—1790.

Yngvar Nielsen, Gustav III:s norske politik.

Lydia Wahlström, Sverges förhållande till Dan-
mark 1788—389.

Ludvig Stavenow, Ur konung Gustav III:s och
statssekreteraren friherre Ruuths brevväxling: 1—1I
(Uppsala universitets årsskrift 1921).

Gustav III gör sig enväldig och nedbryter
ståndsskrankor.

der. Anjalamännen hade ämnat ställa konungen till

svars inför riksdagen; men rollerna hade blivit om-
bytta. Nu var det konungen, som ämnade med de ofrälse
ståndens hjälp kväsa de upproriska bland adeln och skaffa
sig ökad makt för att även i framtiden kunna hålla de upp-
studsiga i styr. Detider tycktes ha kommit åter, då Karl XI
kväste högadeln.

I december 1788 utfärdade konungen kallelse till riksens
ständer att samlas i Stockholm på nyåret. Adeln beredde sig
från början att trotsa konungen, och de längst avancerade
oppositionsmännen ämnade söka fråntaga honom den makt,
han missbrukat. Deras ledare var Karl de Geer, Sveriges
rikaste magnat och son till den berömde entomologen!
med samma namn. De Geer var en orädd kämpe för den
politiska friheten men betänkligt hetlevrad och egensinnig.
Hamilton säger om honom, att trots hans frihetskärlek »gav
en viss höghet i umgängessättet likväl tillkänna, att om en-
väldet misshagade honom, var det blott hos andra». Genast
i början av riksdagen hade han den oförsyntheten att i ett
anförande på ett insinuant sätt sammanställa Gustav med

NU BEHÖVDE Gustav icke frukta att möta riksens stän-

1 Insektskännaren.
