262 OSCAR II:S TID.

och den lilla kolonin återvände efter en nära hundraårig
förening med Sverige till sitt förra moderland.

& ER +

När prins Vilhelm på sin expedition till Central-Amerika
år 1920 gjorde ett besök på S:t Barthélemy, såg man gamla
negrer och negresser från svensktiden gråta av rörelse, då
de fingo se den blågula flaggan och höra det svenska tungo-
målet. Deras eget svenska ordförråd inskränkte sig dock efter
fyrtiotvå års skilsmässa till några enstaka uttryck, såsom
pjag svensk», »ogod dag», »bra».

Än i dag ha S:t Barthélemys fattiga gott av en fond på
80,000 francs, stiftad av Oscar II. Alltjämt är där också en
skola i verksamhet, som grundlades för svenska pengar.
Där få åtta barn undervisning och underhåll. Väggarna
i skolsalen äro prydda uteslutande med svenska bilder.
Gustavias förnämsta gata heter Rue Oscar II.

Litteratur: E. O. E. Högström, S:t Barthélemy under svenskt

välde.

E. H—b—g, Då ön S:t Barthélemy blev svensk koloni
(Nautisk tidskrift för 1917).

E. O., Frihamnarna och deras historiska utveckling
(Nautisk tidskrift för 1916).

Friherre N. E. Taube, Svenskarna på S:t Barthé-
lemy (Studentföreningen Verdandis tidningsartiklar
320—322; 1917).

Den stora kraftmätningen mellan frihand-
lare och protektionister.

Det var den särskilt på 1880-talet, då den var det
avgörande skiljemärket mellan de politiska partierna.
Hela svenska folket delade sig i två motsatta läger, frihandlare
och protektionister.
Alltsedan merkantilsystemets tid ansågs det ju nödvändigt
att genom tullar skydda ett lands näringsliv mot förödande

TULLFRÅGAN har mer än en gång varit brännande.
